Jag heter Magdalena Fresk och är medicinskt sakkunnig på Socialstyrelsen.
Jag ska berätta om övergången till WHOs nya digitala
klassifikation ICD-11.
Det här avsnittet handlar om grundläggande information om ICD-11.
WHOs klassifikationer används brett i vården
för dokumentation men även för statistik och för forskning.
Socialstyrelsen ansvarar både för de nationella
klassifikationerna men också för de svenska versionerna av
WHOs klassifikationer.
WHO har tagit fram klassifikationer som
internationella standarder för att beskriva hälsa ur olika perspektiv.
ICD innehåller diagnoser och symptom och används för att till exempel
registrera dödsorsaker men också sjukdomar ända sedan 1948.
ICF kompletterar ICD genom att beskriva funktionstillstånd och
funktionshinder.
Syftet med WHOs klassifikationer är tydligt.
De ska skapa en gemensam grund för att vi ska förstå och kunna
beskriva hälsa.
Klassifikationerna gör det möjligt att jämföra information
över tid och mellan länder.
De säkerställer också att informationen är medicinskt
uppdaterad och vetenskapligt förankrad.
För att det här ska fungera krävs ett starkt internationellt samarbete.
Sverige är en aktiv del av det.
Så här används ICD i praktiken idag.
När en läkare bedömer en patient och ställer en diagnos,
då anges alltid en ICD-kod.
Koden registreras i journalsystemet för att användas
för att beskriva vården som har getts, men den skickas även
vidare till olika register.
ICD-koderna är grunden för nationell och internationell
statistik, analys och forskning.
ICD har funnits sedan 1893 i den tidigaste versionen, men
Sverige började använda ICD för dödsorsaker 1951 och för
sjukdomar 1964.
ICD-11 som är den senaste versionen antogs av WHO 2019.
I Sverige används fortfarande ICD-10 i vården idag, men
planeringen för övergången till ICD-11 är i full gång.
När vårdpersonal möter en patient är det avgörande att
kommunikationen fungerar.
Inte bara i samtalet med patienten utan också genom den
dokumentation som ligger till grund för fortsatt vård och även
för framtida forskning.
När klassifikationerna som används inte längre speglar
aktuell medicinsk kunskap då finns det en risk att viktiga
nyanser från patientmötet går förlorade.
Eller att patientens situation misstolkas.
Så den främsta anledningen till bytet är därför att ICD måste
följa den medicinska utvecklingen.
WHO har tagit ett helhetsgrepp och skapat en helt ny digital
version ICD-11.
Som är anpassad för moderna informationssystem och för att
ge ett bättre statistiskt underlag.
ICD-11 behåller sin struktur från de tidigare versionerna av ICD
men innehållet är som sagt uppdaterat för att spegla dagens
medicinska kunskap.
Den är helt digital och den erbjuder också användarvänliga
verktyg som gör det enklare för vårdpersonal att hitta och ange
korrekta koder.
Dessutom är ICD-11 kompatibel med andra klassifikationer och standarder.
Det gör att det blir möjligt att överföra informationen på ett
säkert och även smidigt sätt.
ICD-11 innehåller flera viktiga medicinska uppdateringar, bland
annat inom psykiatrikapitlet.
I ICD-10 finns till exempel autism och Asperger syndrom.
Men ICD-11 samlar dessa diagnoser under en gemensam diagnos,
autismspektrumssyndrom.
Ett annat exempel på en ny diagnos är långvarigt
sorgetillstånd som är viktigt att kunna diagnostisera för att
förebygga suicid.
ICD-11 har även nya kapitel för sömnstörningar och sexuell hälsa
ICD-11 har också en helt ny indelning av smärta och nya
diagnoser för undernäring hos vuxna.
Att hitta rätt diagnoskod är inte bara en teknisk fråga, det
handlar också om patientsäkerhet.
Läkare och annan vårdpersonal arbetar ofta under tidspress och
behöver system som stöttar och inte hindrar.
ICD-11 innebär ett stort lyft med smarta verktyg, en inbyggd
sökfunktion som gör det enkelt att hitta rätt kod och det finns
funktioner som kan föreslå ICD -koder utifrån journaltext.
Med ICD-11 går det till exempel att kombinera koder.
Det går att använda synonymer vid sökning.
Det går att ange allvarlighetsgrad på ett
tillstånd och även att beskriva vissa funktionsnedsättningar.
Det finns också särskilda urval för vissa områden.
Övergången till ICD-11 är ett omfattande arbete som
Socialstyrelsen har arbetat med i sex år.
Det finns nu en svensk översättning och även ett väl
utvecklat nordiskt samarbete om ICD-11.
Och vi är på väg in i nästa fas som riktar sig mer externt.
Översättningen har gjorts i nära samarbete mellan medicinska
översättare, terminologer och andra experter.
Det finns en arbetsversion av översättningen
i ICD-11 och vi tar emot synpunkter på den löpande.
Den officiella svenska versionen publiceras i början av 2026.
Det finns ett nordiskt och internationellt samarbete om
övergången till ICD-11.
Sverige är en del av Nordklass, ett WHO Collaborating Center med
Danmark, Finland, Island och Norge och Sverige
som samarbetar bland annat om ICD-11.
Många andra länder har också börjat arbetet med övergången
men har lite olika förutsättningar och har kommit
olika långt.
Den officiella svenska versionen kommer 2026 och ICD-11
börjar användas i dödsorsaksregistret
från 1 januari 2027 och hälsodata- registren från 1 januari 2028.
Parallellt utvecklar vi hur ICD, ICF och SNOMED CT ska kunna
användas tillsammans och en bred dialog med användare är
avgörande för ett smidigt införande.
Avslutningsvis, om ni har frågor kan ni skicka dem till
Socialstyrelsen.
Och ni hittar mer information om ICD-11 på Socialstyrelsens webbplats.
Undertexterna är AI-genererade